Apie muziejų
Sugiharos namų muziejus yra įsikūręs buvusiame Japonijos konsulato pastate Kaune, Vaižganto g. 30. Muziejuje yra pristatomos šios ekspozicijos:
![](https://assets.zyrosite.com/cdn-cgi/image/format=auto,w=288,h=287,fit=crop/YZ9XZ4eOJQcav3g9/logo_black_transparent-AVLNeJjaRLCZ1bO7.png)
![](https://assets.zyrosite.com/cdn-cgi/image/format=auto,w=164,h=163,fit=crop/YZ9XZ4eOJQcav3g9/logo_black_transparent-AVLNeJjaRLCZ1bO7.png)
Gyvybės vizos
Ekspozicija skirta Čijunės Sugiharos ir Jano Zwartendijko asmenybėms pristatyti. Ekspozicijos unikalumas - atkurtas Sugiharos darbo kabinetas, kuriame 1940-ųjų vasarą jis išdavinėjo tranzitines Japonijos vizas.
Deramas dėmesys skiriamas ir J. Zwartendijkui, pabėgėliams teikusiam galutinio kelionės tikslo vizas, sukuriant jo darbo kabineto Kaune kopiją. Šios ekspozicijos akcentas - asmeniniai Nyderlandų garbės Konsulo Lietuvoje - J. Zwartendijko - daiktai.
Ekspozicijos lankytojai gali pajusti darbinę konsulų atmosferą Kaune, taip pat susipažinti su asmeninėmis išgelbėtų žmonių istorijomis. Pasakojama kaip Lenkijos pabėgėliai žydai iš Lietuvos pasiekė Japoniją, joje įsikūrė. Su kokiomis kliūtimis galėjo susidurti kelyje, kas jiems pagelbėjo be Kaune rezidavusių Č. Sugiharos ir J. Zwartendijko.
![](https://assets.zyrosite.com/cdn-cgi/image/format=auto,w=503,h=377,fit=crop/YZ9XZ4eOJQcav3g9/gyvybes-vizos-Yg2lGyNVKyhp62k6.png)
![](https://assets.zyrosite.com/cdn-cgi/image/format=auto,w=328,h=246,fit=crop/YZ9XZ4eOJQcav3g9/gyvybes-vizos-Yg2lGyNVKyhp62k6.png)
Šiaurės Kasablanka
Šiaurės Kasablanka: Kaunas 1939 – 1940 m. lankytojus nukelia į to meto laikinąją sostinę Kauną, jame virusį diplomatinį gyvenimą. Šis metaforinis ekspozicijos pavadinimas inspiruotas visų laikų geriausių filmų 10-tuke esančio filmo “Kasablanka” turinio, kuriame vaizduojama žydų pabėgėlių situacija Kasablankoje 1941 m. ir pastangos pasiekti Lisaboną - laisvojo pasaulio simbolį.
Mažai kas žino, kad Kaunas 1940 m. vasarą tapo laisvojo pasaulio simboliu. Paradoksas tame, kad 1940 m. vasarą Kaunas ir Lietuva išgyveno brutalią sovietų okupaciją, tačiau iki pat paskutinio laisvės atokvėpio Lietuvos valstybė ir jos diplomatai užsienyje stengėsi pagelbėti žydų pabėgėliams, ieškantiems galimybių išsivaduoti iš sovietų persekiojimo ir represijų.
Ekspozicijoje atskleidžiama Antrojo pasaulinio karo pabėgėlių kasdienybė Lietuvoje, Lietuvos valstybės pastangos pagelbėti karo pabėgėliams, teritoriniai Lietuvos praradimai, susiję su nacių okupaciniais kėslais, klastingas istorinės sostinės Vilniaus atgavimas iš sovietų rankų. Atsakoma į klausimą kodėl Č. Sugiharos ir J. Zwartedijko išduotomis gyvybės vizomis nepasinaudojo Lietuvos piliečiai.
![](https://assets.zyrosite.com/cdn-cgi/image/format=auto,w=503,h=377,fit=crop/YZ9XZ4eOJQcav3g9/siaures-kasablanka-m2W4gER0NyIKBa8q.png)
![](https://assets.zyrosite.com/cdn-cgi/image/format=auto,w=328,h=246,fit=crop/YZ9XZ4eOJQcav3g9/siaures-kasablanka-m2W4gER0NyIKBa8q.png)
Gerumo Kristalas
Ekspozicijos centre - 1941 m. kovo 19 dienos atvirukas, adresuotas Vytautui Žakavičiui, vienam iš Lietuvos Pasaulio tautų teisuolių, kuris kartu su savo bendraminčiais Broniumi Jocevičiumi, Jonu Petrausku, Pranu Simokaičiu už žydų slėpimą 1944 m. liepą buvo sušaudyti Kauno IX forte drauge su jų gelbėtais žydais, šios grupės nariui Jonui Janulaičiui pavyko išsigelbėti nuo mirties.
Ekspozicijoje pristatoma ir daugiau tragiškiausių žydų gelbėtojų nacių okupuotoje Lietuvoje likimų - už tai, kad parodė žmogiškumą, priglaudė prieglobsčio ieškojusius žydus, patys gelbėtojai buvo nužudyti.
V. Žakavičiui iš Japonijos atsiųstas atvirukas liudija, kad Sugiharos vizas gavę asmenys pasiekė Japoniją. Tačiau sovietų okupaciją Lietuvoje pakeitus nacių okupacijai, sunaikiniti buvo ne tik dauguma Lietuvos žydų, bet ir dalis žydų gelbėtojų.
![](https://assets.zyrosite.com/cdn-cgi/image/format=auto,w=503,h=377,fit=crop/YZ9XZ4eOJQcav3g9/gerumo-kristalas-dJoJ7bRKz7TeB03k.png)
![](https://assets.zyrosite.com/cdn-cgi/image/format=auto,w=328,h=246,fit=crop/YZ9XZ4eOJQcav3g9/gerumo-kristalas-dJoJ7bRKz7TeB03k.png)